Характеристика акушерської допомоги в Україні - R.V. Marushko; N.G. Goida; О.О. Dudina (Group of Companies Med Expert, LLC, 2021)
У сучасних умовах несприятливої демографічної ситуації тривалих воєнних дій на Сході України трансформації сфери охорони здоров'я, незадовільного стану здоров'я населення родопоміч як важливий інструмент формування громадського здоров'я має особливу соціальну і політичну значущість. Мета - здійснити комплексний аналіз і оцінку ефективності акушерської допомоги в України в сучасних умовах. Матеріали та методи. Проведено комплексний ретроспективний аналіз і оцінку динаміки основних показників акушерської допомоги в Україні за даними державної і галузевої статистики за 2001-2019 рр. Застосовано методи системного підходу, бібліографічний, статистичної обробки даних, графічного зображення. Результати. Дані проведеного дослідження показали, що сучасна система акушерської допомоги ґрунтується на принципах науково-обґрунтованої практики і доказового менеджменту. Проведене на популяційному рівні суцільне дослідження змін показників організації акушерської допомоги на догоспітальному етапі засвідчило зменшення числа абортів з 27,0 на 1000 жінок фертильного віку у 2001 р. до 7,5 у 2019 р., ВШ з 95% ДІ 0,26 (0,26-0,27), повне охоплення вагітних ультразвуковим дослідженням (УЗД), обстеженням на сифіліс, наявність ВІЛ/СНІДу при недостатньому забезпеченні вагітних жінок раннім диспансерним наглядом - 91,96-90,25%, високій при позитивній тенденції частоті гестозів - 11,3% у 2001 р. і 6,57% у 2019 р., темп убутку - 71,9%, прееклампсії і еклампсії - 2,8% у 2001 р. і 2,11% у 2019 р., темп убутку - 24,6%. Доведено, що організація акушерської і неонатальної допомоги на основі розроблених протоколів, що ґрунтуються на даних доказової медицини, дала змогу забезпечити позитивну динаміку ускладнених пологів із 67,8% у 2001 р. до 36,23% у 2019 р., ВШ з 95% ДІ 0,26 (0,26-0,27), аномалій пологової діяльності з 111,2 до 41,14 на 1000 пологів, ВШ з 95% ДІ 0,3 (0,3-0,4), акушерських кровотеч із 36,3‰ до 18,55‰, ВШ з 95% ДІ 0,5 (0,49-0,53). Проблемними залишаються питання збільшення обсягів хірургічних втручань у пологах - частоти кесаревих розтинів із 114,99‰ до 253,1‰, ВШ з 95% ДІ 2,4 (2,3-2,4), інструментальних вагінальних пологів - з 5,27‰ до 13,8‰, ВШ з 95% ДІ 2,6 (2,5-2,8). Високим, незважаючи на позитивну динаміку, (23,9 на 100 тис. народжених живими у 2001 р. і 14,9 у 2019 р.) залишається рівень материнської смертності. Зареєстроване зниження репродуктивних втрат з 9,1‰ у 2001 р. до 8,8‰ у 2019 р. супроводжувалося несприятливою зміною структури перинатальної смертності - збільшенням мертвонародженості з 4,8‰ до 5,8‰, ВШ з 95% ДІ 1,2 (1,1-1,3) на тлі стійкого зростання частки антенатальної смерті плода - з 85,3% у структурі мертвонароджуваності у 2001 р. до 90,5% у 2019 р. при зменшенні рівня постнатальної смертності з 4,3‰ до 3,0‰, ВШ з 95% ДІ 0,7(0,6-0,8). Висновки. Резервами подальшого удосконалення системи надання медичної допомоги вагітним, роділлям, породіллям і новонародженим є подальше розроблення і впровадження медико-організаційних технологій, що ґрунтуються на доказах, моніторинг показників організації акушерської допомоги, її якості і доступності. Автори заявляють про відсутність конфлікту інтересів.