IMPORTANŢA DIAGNOSTICULUI ETIOLOGIC ÎN INFECŢIILE VIRALE SEVERE ALE TRACTULUI RESPIRATOR INFERIOR LA SUGAR ŞI COPIL - Alexandru-Ioan Ulmeanu; Carmen Zăpucioiu; Maria Dorina Crăciun; Coriolan Ulmeanu (Amaltea Medical Publishing House, 2015)
Introducere. Pneumonia comunitară reprezintă una din cauzele principale de deces în lume la copii cu vârsta sub 5 ani. Detecţia virală prin PCR multiplex este din ce în ce mai utilizată în practică; ea este utilă pentru a înţe lege epidemiologia şi impactul virusurilor asupra populaţiei pediatrice, însă există în continuare multe discuţii legate de modul în care detecţia virală infl uenţează modul efectiv de îngrijire al pacientului. Obiective. În studiul efectuat ne-am propus analiza impactului pe care l-a avut identifi carea etiologiei virale asupra duratei spitalizării şi asupra tratamentului administrat pe parcursul internării în spital. Material şi metodă. Am efectuat un studiu retrospectiv pe o perioadă de 4 ani, au fost selectaţi copii între 0-5 ani cu infecţie severă de tract respirator inferior. Am comparat 3 grupuri: un grup cu infecţie virală specifi cată, un grup cu infecţie virală nespecifi cată şi un grup cu infecţie bacteriană. Rezultate. În perioada analizată 72 de copii ce au prezentat semne de insufi cienţă respiratorie acută au avut stabilit un diagnostic etiologic concret de infecţie virală, doar 2% din totalul infecţiilor virale diagnosticate în spital. Etiologia principală a fost reprezentată de virusul sinciţial respirator (VSR) în 73,5% dintre cazuri, urmat de Infl uenza cu 11%, Parainfl uenza cu 4,2%, Metapneumovirusul (HMPV), Rinovirus, Bocavirus şi Adenovirus, toate cu 2,8%. În cadrul infecţiei virale nespecifi cate s-au folosit antibiotice în 85,5% (n = 53) dintre cazuri. În cadrul infecţiei virale specifi cate, deşi etiologia virală a fost certă, rata de folosire a antibioticelor a fost mai ridicată de 92% (n = 57) Durata spitalizării a fost în medie de cu 2,5 zile mai lungă în cadrul lotului cu infecţie virală specifi cată, faţă de lotul cu infecţie virală nespecifi cată. Deşi diagnosticul de infecţie virală a fost cert, dat fiind tabloul clinic sever şi vârsta mică a copiilor, cheltuielile realizate pentru cei cu infecţie virală specifi cată au fost cu 30% mai mari faţă de cei cu infecţie virală nespecifi cată. Concluzii. În studiul efectuat VSR este virusul cel mai frecvent implicat în etiologia ITRI virale, fi ind implicat în forme severe de boală mai ales la sugarii mici şi foştii prematuri. Antibioterapia este utilizată în mod frecvent în formele severe de ITRI, chiar dacă etiologia virală este certă şi cunoscută, clasele de antibiotice folosite fi ind asemănătoare. Determinarea etiologiei virale nu a redus spitalizarea şi nici nu a dus la schimbarea atitudinii terapeutice a medicului curant.