Liggetider og reinnleggelser i somatiske sykehus før og etter Samhandlingsreformen - Hans Olav Melberg; Terje P. Hagen (Scandinavian University Press (Universitetsforlaget), 2016)
Samhandlingsreformen ble implementert fra 1. januar 2012 og innebar blant annet kommunal betaling for pasienter som ble liggende utover tidspunktet da de var definert som utskrivningsklare. Forskningsspørsmålene i denne artikkelen er om ordningen bidro til en reduksjon i liggetidene og til å øke sannsynligheten for at de aktuelle pasientene ble reinnlagt for akuttbehandling innen 30 dager etter utskriving. Vi finner at implementeringen av Samhandingsreformen er assosiert med en generell reduksjon i liggetidene på 0,1 dager. Vi analyserte fire pasientgrupper nærmere; pasienter med hoftebrudd, slag, hjertesvikt og KOLS. For pasienter som ble definert som utskrivningsklare og skal ha tjenester fra kommunene, ble liggetidene redusert mer, for eksempel 4−6 dager for pasienter med slag eller hoftebrudd. Sannsynligheten for reinnleggelse økte med alder og komorbiditeter. Pasienter som ble meldt utskrivningsklare, hadde høyere reinnleggelsesrater enn de som ikke ble meldt utskrivningsklare. Det var en generell økning i reinnleggelsesratene på 1−2 prosent i analyseperioden 2008−2014, men ingen signifikante endringer i reinnleggelsesratene fra før til etter innføringen av Samhandlingsreformen for de pasientgruppene vi analyserte. Det var imidlertid store variasjoner mellom helseforetak og kommuner. Vår fortolkning er at kommunene generelt sett klarte å håndtere den økte omsorgsbelastningen som fulgte av Samhandlingsreformen. Stikkord: Utskrivningsklare pasienter, kommuner, sykehus