Pårørendetilfredshet på intensivavdelinger - en tverrsnittstudie om pårørendes tilfredshet med pleie, behandling og beslutninger - Monica Jakobsen; Brita Fosser Olsen (Cappelen Damm Akademisk NOASP, 2024)
Bakgrunn: Intensivpasienter har på grunn av alvorlig sykdom, intubasjon og sedering vanskeligheter med å uttrykke seg. I tillegg husker de lite eller har uklare minner fra intensivoppholdet, noe som gjør det vanskelig å vite hvordan pasientene opplever tiden på intensiv. Pårørende er ofte mye til stede på intensivavdelingen, og studier viser at det er samsvar mellom pasientens og pårørendes opplevelser av intensivoppholdet. Dette tyder på at pårørende kan vurdere kvaliteten på pleie, behandling og beslutninger på intensivavdelingen. Det er publisert få tverrsnittstudier om pårørendetilfredsheten ved norske intensivavdelinger og det er behov for flere slike studier. Hensikt: Hensikten med studien var å kartlegge pårørendes tilfredshet med pleie, behandling og beslutninger på to norske avdelingersom behandler intensivpasienter, samt å undersøke om grad av tilfredshet med pleie, behandling og beslutninger var assosiert med de pårørendes bakgrunnsopplysninger. Metode: Denne tverrsnittsstudien hadde et kvantitativt, deskriptivt design. Studien ble utført på en intensiv- og en overvåkningsavdeling på et stort akuttsykehus i Norge. Pårørende på de to avdelingene besvarte en norsk versjon av spørreskjemaet «Family Satisfaction in the Intensive Care Unit 24». Data ble analysert ved hjelp av deskriptiv statistikk og bivariate analyser. Resultater: Totalt 45 pårørende besvarte spørreskjemaet. Gjennomsnittlig tilfredshetsskår var meget god, med en total gjennomsnittsskår på 83,1 prosent. På spørsmål som omhandlet pleie og behandling var gjennomsnittsskåren 88,2 prosent, mens på spørsmål som omhandlet tilfredshet med beslutninger om behandling av den alvorlig syke pasienten var gjennomsnittsskåren 79,0 prosent. Med et unntak, var det ingen signifikant forskjell mellom grad av tilfredshet og de pårørendes bakgrunnsopplysninger. Konklusjon: På tross av at de pårørende gjennomsnittlig var meget godt tilfreds med pleie, behandling og beslutninger på de to avdelingene studien ble gjennomført, viste studien at det fantes rom for forbedringstiltak. Atmosfæren på pårørenderommet, kommunikasjon med legene og de pårørendes innflytelse på behandlingen, er områder som bør studeres nærmere med mål om å forbedres.  ENGLISH ABSTRACT Family Satisfaction in Two Norwegian Intensive Care Units - a Cross-Sectional Study Introduction: Intensive care unit (ICU) patients often have difficulties expressing themself due to critical illness, intubation, and sedation. Many ICU patients cannot remember being an ICU patient, and therefore it could be difficult knowing how patients experience the ICU stay. Since relatives often are present at the ICU, and studies shows associations between how relatives and patients experience ICU stay, relatives may assess the quality of care, treatment and decisions during ICU stay. Aim: The aim of the study was to assess relatives' satisfaction with care, treatment, and decisions in two ICUs at one Norwegian hospital, and to identify associations between satisfaction and demographic variables. Method: In this cross-sectional study, relatives to ICU patients filled in a Norwegian version of the «Family Satisfaction in the Intensive Care Unit 24» questionnaire, before the data was analyzed using descriptive statistics and bivariate analyses. Results: Totally 45 relatives answered the questionnaire. Mean satisfaction score was very good with a total score of 83.1%. Questions regarding care and treatment had mean score of 88.2%, and questions regarding decision-making had mean score of 79.0%. With one exception, no demographic variables were significantly associated with satisfaction. Conclusion: Even though overall satisfaction with care, treatment and decision-making was very good, there was room for improvement. The atmosphere in the waiting room, communication with the doctors and relatives' influence on treatment, are areas that should be studied more closely in the future.