Lietuvos irkluotojų rengimosi Atėnų olimpinėms žaidynėms olimpinio keturmečio ciklo analizė - Einius Petkus; Algirdas Raslanas; Sigita Kibildienė; Linas Tubelis (Lithuanian Sports University, 2018)
Irklavimas yra viena iš 28 olimpinių sporto šakų, kurių dalyvių skaičius yra labai didelis, laimima 14 komplektų medalių. Irklavimą kultivuoja 119 pasaulio šalių. Lietuvoje irklavimo populiarumą riboja daugelis veiksnių. Lietuvos irkluotojai yra pasiekę didelių laimėjimų, tačiau Atėnų olimpinėms žaidynėms gerai pasirengti nepavyko. Tyrimo tikslas - išanalizuoti Lietuvos olimpinės rinktinės rengimą olimpiniu ciklu ir irkluotojų ﬁ zinių galių kaitą. Tyrimo objektas - Lietuvos olimpinės rinktinės rengimas keturmečiu ciklu, funkcinio irkluotojų pajėgumo ir ﬁ zinių galių kaita. Tyrėme septynis irkluotojus (W2x, M2x, M2-, M1x įgulas), kurie rengėsi Atėnų olimpinėms žaidynėms. Buvo nagrinėti varžybų protokolai, trenerių apskaitos dokumentai, sportininkų dienoraščiai. Tyrimai atlikti pagal "Atėnai 2004" programą. Tiriamųjų metinių rengimosi ciklų varžybų tvarkaraštis per olimpinį keturmetį ciklą skyrėsi nedaug. Metinio ciklo apimtis ir intensyvumas per keturmetį ciklą  kito. Bendrasis krūvis atskirais metais svyravo nuo ~700 iki 1350 valandų. Per metus buvo nuirkluojama 2500-3500 km, 70-75% dirbta aerobinio ugdymo zono- je, 25-30% skirta darbui virš anaerobinio slenksčio ribos ir iš jų ~ 5% - ties kritinio intensyvumo ir maksimalių pastangų ribomis. Sportininkai dalyvaudavo 8-11 varžybų, startavo 20-30 kartų per metus. Tiriamųjų ﬁ zinis išsivystymas kito nedaug. Fizinių galių ir funkcinio pajėgumo rodikliai kito nevienodai, o irkluotojų specialusis darbingumas atliekant 10 ir 30 s irklavimo ergometru darbą per keturmetį ciklą padidėjo. Aerobinių galių bei kraujotakos ir kvėpavimo sistemos pajėgumas kito banguotai (VO 2  max 50-80 ml / min / kg), bet dažniausiai buvo vidutinis ar nepakankamas pagrindinių varžybų metu. Galima manyti, kad per pagrindines keturmečio ciklo varžy- bas anaerobinių alaktatinių, glikolitinių ir aerobinių energijos gamybos būdų išugdymo santykis nebuvo optimalus. Rengiantis Pekino olimpinėms žaidynėms, reikėtų ypač stiprinti irkluotojų aerobines galias bei didinti jų kraujotakos ir kvėpavimo sistemos funkcinį pajėgumą. Raktažodžiai: irkluotojų rengimas, fizinės galios, funkcinis pajėgumas, treniruočių programa, irkluotojų rengimo kontrolė ir valdymas.