The pharmacoepidemiological study of drugs used in bronchial asthma in Chisinau and Kursc - Виктор Гикавый; Сергей Поветкин; Елена Клюева; Ирина Польшакова; Николай Бачинский; Лилия Подгурски; Лучия Цуркан; Марин Киану (Academy of Sciences of Moldova, 2019)
Introducere. Astmul bronşic ocupă locul 5 după maladiile cardiovasculare, ictus, cancer şi diabet. Numărul bolnavilor cu astm bronşic se dublează fiecare 15 ani. Materiale şi metode. În baza anchetării medicilor din clinicele or. Chişinău şi or. Kursk s-a analizat incidenţa prescrierii grupelor şi preparatelor pentru tratamentul patogenetic şi simptomatic al bolnavilor cu astm bronşic. Rezultate. Studiul farmacoepidemiologic a demonstrat că pentru tratamentul astmului bronşic s-au prescris preparatele bronhodilatatoare şi antiinflamatoare/antialergice în conformitate cu recomandările naţionale şi internaţionale. Cel mai frecvent au fost indicaţi glucocorticoizii inhalatori (18-18,3%), ce corespunde recomandărilor GINA 2019. În cazul exacerbărilor maladiei se administrau beta-2-adrenomimeticele de durată scurtă (salbutamolul sau fenoterolul - 16,518%). În tratamentul formelor stabile ale astmului bronşic prioritar se utilizau beta-2-adrenomimeticele de durată lungă (13,4-15%) şi asocierea lor cu glucocorticoizii inhalatori (13,1-16,3%), iar ca alternativă preparatele antileucotrienice (6,4-8,2%). M-colinoblocantele cu durată scurtă şi lungă, asocierea lor cu beta-2-adrenomimeticele de durată lungă erau prescrise în 4-6% cazuri. Aceste medicamente erau prescrise sub formă de preparate originale sau generice, în funcţie de disponibilul pe piața farmaceutică. Concluzii. Medicii din ambele oraşe au prescris practic tot arsenalul de grupe şi preparate, reieşind din stratificarea pacienţilor după categorii, particularităţile fenotipului astmului brinşic, accesibilităţii medicamentelor şi complianţei la tratament.