The influence of physical activity on body image in people with and without acquired mobility disability [Vliv pohybové aktivity na subjektivní vnímání těla u osob se získaným tělesným postižením a bez něj] - Ziya Koruç; Ferda Gürsel (Palacky University, 2011)
BACKGROUND: Body image in people with physical disability is important, but it has received little attention in the research literature. OBJECTIVE: The aim of the study was to determine whether differences exist between adolescents with acquired mobility disability (AMD) and those without AMD regarding body image, and whether physical activity influences these differences. METHODS: Fifty-eight adolescents, aged 16 to 18 years, participated in this study. Half the participants had some form of AMD while the other half were healthy. Body image was evaluated with the Multidimensional Body-Self Relations Questionnaire (MBSRQ) before and after 6 weeks of playing darts. A two-way ANOVA was used to analyse the results. RESULTS: At the end of the study, the healthy adolescents scored significantly higher than the AMD group on the subscales of fitness perception, orientation and overall health perception. No interaction was found between disability and exercise on any subscales of the MBSRQ. CONCLUSIONS: The results of this study demonstrate that people with AMD evaluate their health and fitness levels as being lower than healthy adolescents and that they are less concerned with fitness as compared with healthy adolescents. Six weeks of playing darts as a physical activity had no effect on improving the self-perceptions of the AMD group. [VÝCHODISKA: Subjektivní vnímání těla u lidí s tělesným postižením je důležitý aspekt, v odborné literatuře mu však nebylo věnováno příliš pozornosti. CÍLE: Cílem studie bylo stanovit, zda se vyskytují rozdíly mezi adolescenty se získaným tělesným postižením (AMD) a adolescenty bez AMD, co se týče subjektivního vnímání těla, a zda tyto rozdíly ovlivňuje pohybová aktivita. METODIKA: Této studie se zúčastnilo padesát osm adolescentů ve věku mezi 16 a 18 lety. Polovina účastníků měla některou z forem AMD, zatímco druhá polovina byla zdravá. Subjektivní vnímání těla bylo hodnoceno pomocí dotazníku subjektivního hodnocení vlastního těla (Multidimensional Body Self Relations Questionnaire, MBSRQ) na počátku a konci 6týdenního kurzu hry v šipky. K analýze výsledků byla použita analýza rozptylu (ANOVA). VÝSLEDKY: Na konci studie zdraví adolescenti bodovali výrazně výše než skupina s AMD, pokud jde o měřítka vnímání tělesné kondice, orientace a vnímání celkové úrovně zdraví. U žádných měřítek MBSRQ nebyla zaznamenána žádná interakce mezi postižením a cvičením. ZÁVĚRY: Výsledky této studie ukazují, že lidé s AMD hodnotí své zdraví a tělesnou kondici jako nižší než je tomu u zdravých adolescentů a že se o svou tělesnou kondici zajímají méně než v případě zdravých adolescentů. Šest týdnů hraní v šipky jako pohybové aktivity nemělo žádný účinek na zlepšení subjektivního vnímání u skupiny s AMD.]